Már látható a PIM új Petőfi-kiállítása
2023. 01. 14. 17:59:17
„Költő lenni vagy nem lenni” címmel szombattól látható a Petőfi Irodalmi Múzeum (PIM) új, állandó Petőfi-kiállítása, amely az életmű főbb problémaköreit megidézve mutatja be Petőfi Sándor alakját.
Az utóbbi évben egyszerre zajlott a PIM-nek otthont adó Károlyi-palota rekonstrukciója és az új Petőfi-kiállítás építése. A felújításra mintegy 2 milliárd forintot (ebből 1,8 milliárd állami forrás), a tárlatra pedig 150 milliót fordított a múzeum – mondta el a kiállítás pénteki sajtóbemutatóján Demeter Szilárd, a PIM főigazgatója.
- A Költő lenni vagy nem lenni című állandó kiállítás részlete a Petőfi Irodalmi Múzeumban 2023. január 13-án. A tárlat január 14-én nyílik. MTI/Balogh Zoltán
- A Költő lenni vagy nem lenni című állandó kiállítás részlete a Petőfi Irodalmi Múzeumban 2023. január 13-án. A tárlat január 14-én nyílik. MTI/Balogh Zoltán
- Demeter Szilárd, a Petőfi Irodalmi Múzeum főigazgatója beszédet mond a Költő lenni vagy nem lenni című állandó kiállítás sajtóbejárásán a múzeumban 2023. január 13-án. Mellette Kalla Zsuzsa gyűjteményi főigazgató-helyettes, a tárlat kurátora és Vaderna Gábor irodalomtörténész, társkurátor. A kiállítás január 14-én nyílik. MTI/Balogh Zoltán
- A Költő lenni vagy nem lenni című állandó kiállítás részlete a Petőfi Irodalmi Múzeumban 2023. január 13-án. A tárlat január 14-én nyílik. MTI/Balogh Zoltán
Kalla Zsuzsa főmuzeológus kiemelte, hogy kurátortársaival, Vaderna Gábor irodalomtörténésszel és Prágai Adrienn művészettörténésszel nem Petőfi kultuszának rombolására, hanem annak újjáépítésére vállalkoztak. A tárlat ezért éppúgy bemutatja a Petőfi-kutatás legfrissebb eredményeit, mint a költő korának képzőművészetét, valamint Petőfi hatását és utóéletét is. Most először szerepelnek állandó kiállításban eredeti Petőfi-kéziratok, ezeket sérülékenységük miatt három havonta cserélik majd – közölte.
Kalla Zsuzsa kiemelte, hogy a közönség számos multimédiás elem és adatvizualizáció segítségével kerülhet közelebb Petőfi Sándor alakjához. Vaderna Gábor emlékeztetett arra, hogy a múzeum névadójának 20-25 versét szinte minden magyar ismeri, az életmű azonban ennél jóval gazdagabb, a kiállításban ezért egyaránt jelen van az ismert és az ismeretlen Petőfi is. Mint hangsúlyozta, Petőfi az 1840-es években szinte egy csapásra „berobbant” a köztudatba. Ilyen gyorsan ekkora kultusza sem korábban, sem később nem alakult ki magyar költőnek; minderre ráadásul ráerősített Petőfi korai vértanúsága is – jegyezte meg.
Vaderna Gábor elmondása szerint a bevezető tér megidézi az életrajz fordulatait, felsorakoztatja a költő emblematikus portréit és tárgyait, a következő öt terem pedig hat tematikus csomópont mentén kutatja a kényszerűen félbeszakadt, mégis gazdag életművet. A Kötelék című szoba a költő társas kapcsolatait, szociális hálóját térképezi fel, a Róna terem Petőfi és a romantika tájélményét vizsgálja, az Otthon szekció pedig mezővárosi, majd nagyvárosi környezetben, családi körben mutatja be Petőfit és zsánerköltészetét.
A Rémek című rész a romantikára jellemző borzongás, démonok és halálkultusz nyomait keresi az életműben, az Áldozat terem Petőfi önfeláldozásig vállalt közéleti, politikai tevékenységét követi végig, végül az Erő című egység a forradalmi cselekvés pillanataiban villantja fel Petőfi alakját. Az állandó kiállítás végén egy ideiglenes tárlat is helyet kapott, amely a PIM korábbi Petőfi-kiállításait idézi meg – közölte Vaderna Gábor.
Prágai Adrienn arra hívta fel a figyelmet, hogy éppen Petőfi korában alakult ki a kultúra új, minden addiginál szélesebb nyilvánossága, egy új művészképpel együtt. A PIM új állandó tárlata ezt a folyamatot is vizsgálja az irodalom mellett a kor képző- és az iparművészetére is kitekintve – mondta el a művészettörténész.
FORRÁS: MTI
(Nethuszár)